Podrobná specifikace a zdůvodnění jednotlivých položek vyčerpaných finančních prostředků v roce 2003 (stručné shrnutí za celou dobu řešení)

Kumulativní rozložení dotací a vkladů v roce 2003 podle předpokladu vycházejícího z návrhu projektu a skutečnost čerpání k 31.12. 2003 podává následující tabulka. 

	Rozpočet projektu v tis. Kč	Skutečnost čerpání k 31.12. 2003 v Kč	
NIV	dotace 	vklad	celkem	dotace	vklad	celkem	
•	Elsevier	1207	1240	2447	3 585 238,22	491 240,58	4 076 478,80	
•	Springer	2197	0	2197	0	0	0	
•	ACS	1281	715	1996	1 099 761,48	729 000	1 828 761,48	
•	nákup časopisů	281	0	
281	277 566,33	0	277566,33	
•	MMS	525	260	785	523 349,39	344 887,12	868 236,51	
•	mzdy	20	990	1010	20 000	1 057 238	1 077 238	
•	pojištění + FKSP	7	355	
362	7 000	370 967	377 967	
•	cestovné	40	20	60	41 650,91	10 218,15	51 869,06	
•	režie	0	184	184	0	208 420	208 420	
•	odpisy	0	67	67	0	35 768	35 768	
celkem	5558	4031	9589	5 554 566,33	3 247 738,85	8 802 305,18	

Na základě pokynu Ministerstva financí ČR č. 66 z 22.11.2001 došlo k přerozdělení celkové dotace na řešení projektu v roce 2003 deklarovaným spoluřešitelům :

	Účel (v tis. Kč)	
Instituce	ACS	nákup časopisů	Cestovné	Celkem	
Knihovna VŠCHT	500	35	20	555	
Studijní a vědecká knihovna Plzeňského kraje	0	19	

0	

19	
Moravskoslezská vědecká knihovna v Ostravě	0	15	

0	

15	
Knihovna Západočeské univerzity v Plzni	0	212	

0	

212	
Celkem	500	281	20		
				801	

Rozdělení dotací a vkladů v r. 2003 pro STK (viz příl. č. 1: „Rozhodnutí o poskytnutí účelové podpory pro projekt LI200028“)  včetně skutečného čerpání k 31.12. 2003 podává tato tabulka:

Účel	Rozpočet projektu, v tis. Kč	Skutečnost čerpání k 31.12. 2003 v Kč	
NIV	dotace 	vklad	celkem	dotace	vklad	celkem	
•	Elsevier	1207	1240	2447	3 585 238,22	491 240,58	4 076 478,80	
•	Springer	2197	0	2197	0	0	0	
•	ACS	781	0	781	599 761,48	0	599 761,48	
•	nákup časopisů	0	0	0	0	0	
0	
•	MMS	525	260	785	523 349,39	344 887,12	868 236,51	
•	mzdy	20	414	434	20 000	451 235	471 235	
•	pojištění + FKSP	7	152	159	7 000	157 466	164 466	
•	cestovné	20	10	30	21 650,91	6 218,15	27 869,06	
•	režie	0	88	88	0	88 000	88 000	
•	odpisy	0	0	0	0	0	0	
celkem	4757	2164	6921	4 757 000	1 539 046,85	6 296 046,85	

Skutečné čerpání dotace na nákup multilicencí pro přístup k elektronickým časopisům nakladatelství Elsevier Science, Springer a American Chemical Society bylo v roce 2003 ovlivněno úsporami, které vznikly především vlivem výhodnějších podmínek smluv pro konsorciální využívání těchto elektronických informačních zdrojů a úsporami z poklesu kursu USD vůči koruně. Státní technická knihovna dopisem č.j. STK/177/2003 (viz příl. č. 2),  požádala MŠMT o možnost využít uvolněné prostředky z projektu LI200028 a LI01018 na nákup archivů elektronických časopisů nakladatelství Elsevier Science: „Science Direct Backfiles“ (souhlasné stanovisko viz příl. č. 3). Tyto archivy u jednotlivých titulů počínají 1. číslem 1. svazku a za jejich zpřístupnění po všechny následující roky se hradí jednorázový poplatek. Archivy jsou od listopadu 2003 zpřístupněny uživatelům STK a za předpokladu dodržení licenčních podmínek v rámci systému služeb VPK i v rámci katalogu STM členům stávajících konsorcií (spolunositelům projektu).  Tato žádost byla podpořena i doporučením Asociace knihoven vysokých škol ČR (viz příl. č. 4). Jedná se o významné tituly z klíčových oblastí vědy, výzkumu a techniky: 

Název archivu	cena v EUR	
Decision Sciences	5 700	
Economics	5 050	
Mathematics	14 360 	
General Pfysics	45 260	
High Energy Physics	21 180	
Computer Science	13 300	
Energy and Power	12 900	
Engineering and Technology	25 000	
Material Science	28 800	
Environmental Science	13 200	
Celkem	184 750	
Sleva 15%	27 712,12	
Celkem	157 037,88	

Celkem v Kč	5 025 200	

Rozpis platby za Science Direct Backfiles:

Z dotace LI200028	3 585 238,22	
Z vkladu LI200028	491 240,58	
Z dotace LI01018	948 721,20	
Celkem	5 025 200,00	
Vzhledem k tomu, že licenční poplatky za přístup k běžným titulům nakladatelství Elsevier a Springer na rok 2003 byly uhrazeny z finančních prostředků dotace roku 2002 (schváleno dopisem MŠMT viz příl. č. 5a a podpořeno stanoviskem nezávislého auditora viz příl. č. 5b), a částka potřebná na pokrytí konsorciálních poplatků ACS byla nižší (STK musela naopak řešit využití vzniklých úspor), byl v roce 2003 po poradě se zadavatelem odpuštěn vklad do projektu třem institucím:

Instituce	částka v tis. Kč	účel	
VUT Brno	150	Elsevier Science	
Technická univerzita v Liberci	50	Elsevier Science	
Univerzita Pardubice	50	ACS	

Skutečné čerpání dotací a vkladů na elektronické časopisy z dotace poskytnuté  STK k 31.12. 2003 podává následující tabulka:
	Původní rozdělení dotace v tis. Kč	Skutečné čerpání k 31.12. 2003 v Kč	
	dotace	vklad	celkem	dotace	vklad	poznámka	
Elsevier	1207	1240	2447	3 585 238,22	491 240,58	nákup Science Direct Backfiles	
Springer	2197	0	2197	0	0	nákup Science Direct Backfiles	
ACS	781	0	781	599 761,48	0	úhrada licence 2003 + nákup Science Direct Backfiles	
celkem	4185	1240	6841	4 184 999,70	491 240,58		

Komentář:

1.	Multilicence Elsevier Science (ES) / Science Direct (SD) a Springer Verlag

Předplatné na rok 2003 bylo u obou multilicencí uhrazeno z prostředků dotace na rok 2002. V průběhu listopadu 2003 byla také dořešena chyba v účtování elektronického přístupu k titulům ES, kdy ES omylem nezapočetl do celkové faktury na rok 2003 poplatek za tři členy konzorcia STK. Částka ve výši 1 776 EUR byla uhrazena z vkladu STK do projektu.  

2.	Multilicence American Chemical Society (ACS) 
Pro uhrazení konsorciálního přístupu k elektronickým textům tohoto nakladatelství byla pro rok 2003 plánována dotace v celkové výši 1 281 tis. Kč. Z této částky bylo v souladu s metodickým pokynem MF ČR č. 66 převedeno na VŠCHT 500 tis. Kč jako částečná kompenzace nákladů na pořízení přístupu k elektronickým zdrojům ACS, resp. k udržení institucionálního předplatného. Zbylá částka 781 tis. Kč byla použita jednak na uhrazení přístupu k elektronickým textům pro všech 8 členů  konsorcia ACS  rozšířeného v roce 2002, tj. 599 761,48 Kč, a jednak k uhrazení Science Direct Backfiles , tj. 181 238,52 Kč. 
 
Rozložení částek čerpaných z dotace na úhradu elektronického přístupu k titulům ACS:
Instituce	částka v USD	
Státní technická knihovna	6 244 	
Knihovna Univerzity Pardubice	5 000	
Ústřední knihovna VUT v Brně	5 000	
Knihovna Masarykovy univerzity v Brně	1 000	
Středisko vědeckých informací Přírodovědecké fakulty Univerzity Karlovy v Praze	1 000 	
Univerzitní knihovna Univerzity Hradec Králové	1 000	
Knihovna Univerzity Palackého v Olomouci	1 000	
Celkem	20 244	

Celkem v Kč	599 761,48	
3.	Časopisy
Kromě elektronických časopisů resp. licencí pro přístup k elektronickým verzím časopisů bylo v rámci VPK zakoupeno, tak jako v předchozích letech, několik tradičních (tj. tištěných) časopisů, které citelně chyběly uživatelské obci níže uvedených knihoven, a které jsou potřebné v rámci celého systému VPK. 
Moravskoslezská vědecká knihovna v Ostravě nevyčerpala celou přidělenou částku 15 tis. Kč  a 3 433,67 Kč  bylo v lednu 2004 převedeno zpět do státního rozpočtu.
Přehled jednotlivých titulů 
Knihovna	Titul (tituly)	dotace v tis. Kč	Skutečné čerpání k 31.10.2003 v Kč	
MSVK 	Gefahrstoffe – Reinhaltung der Luft	15	11 566,33	
VŠCHT	Journal of Physical Chemical Data	35	35 000	
SVKPK Plzeň	Journal of the American Ceramic Society	
19	
19 000	
ZČU Plzeň	Automatica, Mechanism and Machine Theory, Computer Aided Geometric Design, Applied Mathematics and Mechanics	

212	

212 000	
CELKEM	7 titulů 	281	277 566,33	

Poznámka: na tyto vědecké časopisy docházející běžnou poštou se ani v letošním roce nevztahovala platba DPH. 

4.	MMS

Účel 	Předpoklad v tis. Kč	Skutečné čerpání k 31.12. 2003 v Kč	
NIV	dotace 	vklad	dotace	vklad	
MMS	525	260	523 349,39	344 887,12	

Malé nedočerpání částky dotace bylo vyrovnáno navýšením čerpání v oblasti cestovného.

5.	Mzdové prostředky
Čerpání mzdových prostředků je doloženo písemnými podklady ekonomických úseků jednotlivých spoluřešitelských pracovišť. Originály těchto dokumentů jsou uloženy v archivu řešitele projektu.
Z dotace byly v souladu s propozicemi programu nárokovány prostředky na odměnu řešiteli, jejich proplacení bylo povoleno v rámci oponentního řízení, viz přiložený Zápis ze závěrečného oponentního řízení (bod 9).

Účel 	Předpoklad v tis. Kč	Skutečné čerpání k 31.12. 2003 v Kč	
NIV	dotace 	vklad	dotace	Vklad	
Mzdy	20	952	20 000	1 057 238	

6.	Cestovné
Cestovné bylo plánováno na úhradu nezbytných nákladů na cesty spojené především s jednáním s vydavateli, jejichž tituly tvoří základ koordinačního fondu VPK. STK čerpala finanční dotaci na účast na IFLA Preconference 2003 s hlavním tématem „Is digital different? New trends and challenges in acquisition and collection development“, která se konala 29. července – 1. srpna 2003 v Mnichově. Téma této konference úzce souviselo s otázkami uzavírání licenčních smluv, přístupu a využívání digitálních zdrojů informací apod. Cestovní zpráva je přílohou č. 6 této zprávy. Zbytek částky je plánován na pokrytí účasti na Celostátní konferenci vysokoškolských knihoven v Hradci Králové, která se koná ve dnech 19. až 20.11.2003.
VŠCHT se na svých cestách zaměřila na vyjednávání s vydavateli a uchazeči o účast v konsorciích především z oblasti chemie. Cestovní zprávy VŠCHT jsou přílohou č. 7.

Účel 	Předpoklad v tis. Kč	Skutečné čerpání k 31.12. 2003 v Kč	
NIV	dotace 	vklad	dotace	Vklad	
Cestovné	40	20	41 650,91	10 218,15	

7.	Odpisy
Jedná se o odpisy technického vybavení digitalizačních pracovišť pořízených v prvním roce řešení projektu:

Odpisy	Předpokládaný vklad v tis. Kč	Skutečnost k 31.12. 2003 v Kč	
MSVK 	52	20 768	
SVK Plzeňského kraje	15	15 000	
celkem	67	35 768	

V roce 2002 došlo k neopravitelné pozáruční závadě na scanneru zakoupeném Moravskoslezská vědecká knihovna v Ostravě pro účely poskytování služeb v rámci VPK. Tento scanner byl již fyzicky předán STK a vyřazen z evidence majetku STK. 
Nákup nového zařízení již Moravskoslezská vědecká knihovna v Ostravě pokryla z vlastních prostředků.

Shrnutí jednotlivých položek vyčerpaných finančních prostředků za celou dobu řešení, resp. 
od 1.1. 2000 do 31.12. 2003

Skutečné celkové náklady na řešení projektu podávají následující tabulky:

Neinvestiční výdaje:
NIV	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	6 543 000	5 185 000	5 356 548	5 554 566	22 639 114	
vklad	2 203 653	4 825 454	2 709 742	3 247 739	12 986 588	
celkem	8 746 653	10 010454	8 066 290	8 802 305	35 625 702	

Investiční výdaje byly čerpány pouze v prvním roce řešení projektu:
IV	2000	
dotace	299 000	
vklad	476 248	
celkem	775 248	

Celkové shrnutí investičních a neinvestičních výdajů na celý projekt:
NIV + IV	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	6 842 000	5 185 000	5 356 548	5 554 566	22 938 114	
vklad	2 679 901	4 825 454	2 709 742	3 247 739	13 462 836	
celkem	9 521 901	10 010 454	8 066 290	8 802 305	36 400 950	

Největší problémy s čerpáním dotace nastaly v prvním roce řešení projektu, který byl poznamenán dlouhotrvajícím vyjasňováním metodiky vypořádání finančních vztahů mezi nositelem a spolunositeli projektu tak, aby odpovídaly jak předpisům účelového financování projektů VaV, tak pravidlům účetnictví. Závazný pokyn obdržela STK teprve na začátku prosince roku 2000. V dalších letech řešení projektu se již objevovaly pouze změny v čerpání dotace vyvolané úsporami z poklesu kurzů vůči koruně nebo z výhodnějších podmínek smluv pro konsorciální využívání elektronických informačních zdrojů.

Náklady na informační zdroje
Tištěné časopisy:
 	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	230 224	229 718	246 900	277 566	984 408	
vklad	0	0	0	0	0	
celkem	230 224	229 718	246 900	277 566	984 408	

Původně byl v rámci projektu plánován nákup čtyř titulů tištěných časopisů, které doplnily kolekci časopisů nabízených v rámci systému VPK. V prvním roce řešení projektu se však podařilo bez změny výše dotace získat šest titulů, v roce 2003 sedm. Všechny změny oproti projektu byly konzultovány se zadavatelem projektu.
Původní návrh rozpočtu projektu také počítal s nutností platit DPH (jako vklad). Časopisy však jsou vyňaty z povinnosti platit clo a platba DPH se na ně tedy nevztahuje.

Elektronické informační zdroje – multilicence:
Elsevier	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	2 098 654	1 669 469	1 811 316	3 585 238	9 164 677	
vklad	81 346	1 449 336	200 000	491 241	2 221 923	
celkem	2 180 000	3 118 805	2 011 316	4 076 479	11 386 600	

Úspora z dotace na předplatné přístupu k elektronickým verzím časopisů nakladatelství Elsevier Science vznikla hned na začátku řešení projektu, v roce 2000. Z této úspory bylo možno z prostředků dotace roku 2000 zaplatit předplatné i na rok 2001. Tato situace se opakovala i v dalších letech a v roce 2003 (předplatné na rok 2003 bylo uhrazeno z dotace roku 2002) bylo možné požádat zadavatele projektu o možnost využít uspořenou částku na nákup elektronických archivů „Science Direct Backfiles“.

Springer	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	1 744 000	1 701 100	1 574 262	0	5 019 362	
vklad	0	0	0	0	0	
celkem	1 744 000	1 701 100	1 574 262	0	5 019 362	

Vzhledem k dlouhotrvajícím licenčním jednáním mezi nakladatelstvím Springer Verlag a Státní technickou knihovnou umožnil Springer Verlag přístup ke svým elektronickým časopisům na rok 2000 zdarma, jako bonus k uzavřené smlouvě. Dotace byla tedy použita, stejně jako u smlouvy s nakladatelstvím Elsevier Science, na předplatné na rok 2001. Tak vznikla v roce 2003 uspořená částka, která také přispěla na nákup elektronických archivů „Science Direct Backfiles“.

ACS	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	1 000 000	1 108 552	1 172 965	1 099 761	4 381 278	
vklad	418 451	1 330 598	732 258	729 000	3 210 307	
celkem	1 418 451	2 439 150	1 905 223	1 828 761	7 591 585	

Složitých a především časově náročných jednání s ACS se v prvním roce řešení projektu ujala Vysoká škola chemicko-technologická. Od roku 2001 vedla jednání již STK a konsorcium se rozrostlo na 8 členů.

Elektronické informační zdroje celkem:
 	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	4 842 654	4 479 121	4 558 543	4 685 000	18 565 318	
vklad	499 797	2 779 934	932 258	1 220 241	5 432 230	
celkem	5 342 451	7 259 055	5 490 801	5 905 241	23 997 548	

Poplatky za MMS:
 	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	590 000	410 790	474 990	523 349	1 999 129	
vklad	0	266 601	280 218	344 887	891 706	
celkem	590 000	677 391	755 208	868 236	2 890 835	

Vzhledem k nemožnosti pokrýt požadavky uživatelů z dokumentů domácích knihoven na jedné straně a z neustále se zvyšujících nákladů na tyto služby na straně druhé bylo nutné posílit prostředky na mezinárodní meziknihovní služby. Posílení prostředků umožnilo STK rozšířit stávající partnerské instituce, více využívat elektronických (internetových) forem služeb a využívat další elektronické systémy knihoven pro zpřístupňování informačních pramenů. Z prostředků dotace projektu byly hrazeny pouze předpokládané výdaje za služby pro oblast VaV.

Celkové náklady na informační zdroje:
 	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	5 662 878	5 119 629	5 280 433	5 485 915	21 548 855	
vklad	499 797	3 046 535	1 212 476	1 565 128	6 323 936	
celkem	6 162 675	8 166 164	6 492 909	7 051 043	27 872 791	

Náklady na nákup technologie a techniky
Technologie a technika pro vývoj a provozování systému VPK byla pořizována v prvním roce řešení projektu. Jednalo se o programové vybavení pro funkce servisního centra v STK (komunikace digitalizačních pracovišť, zprostředkování přístupu uživatelů k licencovaným on-line zdrojům - UltraAccess) a doplnění technického vybavení zúčastněných knihoven, resp. zřízení jejich digitalizačních pracovišť(tj. skenery, tiskárny, kapacitní PC).
Jednalo se o neinvestiční i investiční výdaje na hardware a investiční výdaje na software:

Neinvestiční výdaje na hardware:		Investiční výdaje na hardware:		Náklady na hardware celkem:	
2000			2000			2000		
dotace	158 022		dotace	49 000		dotace	207 022	
vklad	56 764		Vklad	179 492		vklad	236 256	
celkem	214 786		celkem	228 492		celkem	443 278	

Investiční výdaje na software:	
2000		
Dotace	250 000	
Vklad	296 756	
Celkem	546 756	

Investiční výdaje na hardware 
a software celkem:	
 2000		
Dotace	299 000	
Vklad	476 248	
Celkem	775 248	

Osobní náklady
Náklady na mzdy, sociální a zdravotní pojištění (včetně odvodu do FKSP) byly čerpány na přepočtený stav pracovníků nositele projektu 3,87 a spolunositelů projektu 3,45, celkem 7,32 přepočtených  úvazků. Původní předpoklad počtu pracovníků nositele projektu byl 1,7 úvazku. Vzhledem k nárůstu úvazků v prvním roce řešení projektu byly náklady na pojištění v roce 2000 dotovány, od roku 2001 jsou již pouze vkládány, s výjimkou odměny řešiteli projektu. 

MZDY	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	0	20 000	20 000	20 000	60 000	
vklad	1 134 543	1 046 425	958 195	1 057 238	4 196 401	
celkem	1 134 543	1 066 425	978 195	1 077 238	4 256 401	

Pojištění	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	190 000	7 000	7 000	7 000	211 000	
vklad	206 995	366 321	353 128	370 967	1 297 411	
celkem	396 995	373 321	360 128	377 967	1 508 411	

Cestovné bylo čerpáno na úhradu nákladů na cesty spojené především s licenčními jednáními, a to nositelem projektu a VŠCHT, která se podílela na jednáních s American Chemical Society. V průběhu řešení projektu byly navštěvovány především veletrhy a konference, např. Knižní veletrh ve Frankfurtu nad Mohanem, Konference a veletrh Online Meeting, Incheba Bratislava, ale také české konference, např. Celostátní porada vysokoškolských knihoven a odborné semináře.

Cestovné	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	50 000	40 000	49 115	41 651	180 766	
vklad	21 594	37 092	17 253	10 218	86 157	
celkem	71 594	77  092	66  368	51 869	266 923	

Celkové osobní náklady:
 	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	240 000	67 000	76 115	68 651	451 766	
vklad	1 363 132	1 449 838	1 328 576	1 438 423	5 579 969	
celkem	1 603 132	1 516 838	1 404 691	1 507 074	6 031 735	

Režie, odpisy
Režie i odpisy technického vybavení pořízeného v prvním roce řešení projektu (vybavení digitalizačních pracovišť) byly po celou dobu řešení projektu nositelem i spolunositeli projektu vkládány. 

	2000	2001	2002	2003	celkem	
dotace	0	0	0	0	0	
vklad	283 960	327 452	168 690	244 188	1 024 290	
celkem	283 960	327 452	168 690	244 188	1 024 290	

Závěrečná zpráva  o realizaci projektu 

(podrobně za rok 2003, velmi stručné shrnutí celého období řešení)

Realizace projektu v roce 2003

Zadávací projekt pro rok 2003 předpokládal řešení následujících okruhů: 
•	zajištění provozu souborného katalogu,  zajištění pokračování služeb VPK
•	sledování možností zlepšení použitých softwarových nástrojů 
•	pokračování multilicencí elektronických informačních zdrojů sjednaných v rámci projektu

Tyto okruhy byly řešeny takto:

1.	Virtuální polytechnická knihovna

•	Souborný katalog VPK

Do Souborného katalogu VPK (dále SK VPK) se za poslední rok zapojily tři nové knihovny. Celkový počet zúčastněných knihoven je nyní 43, z nichž 30 knihoven poskytuje služby typu elektronického dodávání dokumentů (EDD). 
Souborný katalog má svého centrálního správce, který průběžně dbá na aktuálnost bibliografických záznamů a pomáhá  zúčastněným knihovnám při koordinaci nákupu časopisů. Knihovny mají od června roku 2002 v rámci SK VPK k dispozici zlepšený nástroj pro koordinaci nákupu časopisů do svých fondů. Po označení pravděpodobnosti nákupu titulů na příští rok všemi zúčastněnými knihovnami umožní správce SK VPK zobrazení všech těchto informací. Jednotliví pověření pracovníci tak sami vidí, které tituly a s jakou pravděpodobností v následujícím roce pořídí pouze jejich instituce a kde je naopak překryv v odběrech. Rozhoduje-li se knihovna na základě tohoto zjištění titul neobjednat, je povinna se s ostatními dohodnout (za pomoci správce SK VPK) na odběrech tak, aby nakonec titul v SK VPK zcela nechyběl. Správce SK VPK má také právo upravovat záznamy nejen své mateřské knihovny (STK), ale po předchozí dohodě i zúčastněných knihoven, které se na něj obracejí ve všech sporných případech (ať už se jedná o úpravy tvaru bibliografického záznamu titulu časopisu nebo výše zmíněné koordinační snahy jednotlivých knihoven). V roce 2003 však bylo sporných případů minimální množství – zásah správce SK VPK si vyžádalo pouze šest knihoven.

Každoročně správce SK VPK (za pomoci zúčastněných knihoven, jejichž úpravy správce koordinuje tak, aby jejich údaje byly závazné) také připraví k tisku „Seznam technických a přírodovědných časopisů objednaných do fondu STK, vybraných vysokoškolských knihoven a studijních a vědeckých knihoven na rok …“, na kterém se aktivně a pravidelně účastní 30 převážně velkých knihoven, které současně v systému VPK poskytují služby. Seznam… na rok 2004 vychází v lednu 2004.

Stav SK VPK  - listopad 2003 (43 zúčastněných knihoven, 30 knihoven poskytujících služby v rámci systému)

Sigla	Knihovna	Počet titulů	Digitalizace	
ABA007	KNAV	3070	ano	
ABA008	NLK	2457	ano	
ABA013	STK Praha	3632	ano	
ABB046	Ústav pro hydrodynamiku AV	105	ano	
ABD009	Ústřední  knihovna MMF UK	197		
ABD010	Knihovna MMF UK, fyzikální	94		
ABD012	Přírodovědecká fakulta UK chemie	84		
ABD013	Přírodovědecká fakulta UK středisko věd. informací	61		
ABD015	ČVUT, Elektrotechnická Fakulta 	274	ano	
ABD016	ČVUT, Strojní fakulta 	229	ano	
ABD017	ČVUT, Stavební fakulta 	227	ano	
ABD018	ČVUT, Fakulta jaderného a fyzikálního inženýrství	116	ano	
ABD025	VŠCHT	375	ano	
ABD043	Přírodovědecká fakulta UK, antropologie	2		
ABD044	Přírodovědecká fakulta UK, botanika	8		
ABD046	Přírodovědecká fakulta UK, zoologie	15		
ABD063	Přírodovědecká fakulta UK, geografie	71		
ABD066	ČVUT Dopravní fakulta 	105	ano	
ABD101	ČVUT Kloknerův ústav	82	ano	
ABD143	VIC ČVUT	0	ano	
ABD157	Přírodovědecká fakulta UK, kat. živ. prostředí	84		
ABD159	ČVUT, Masarykův ústav vyšších studií	22	ano	
BOA001	Moravská zemská knihovna	246	ano	
BOD004	Masarykova univerzita, Přírodovědecká fakulta 	112		
BOD009	Vysoké učení technické, Ústřední knihovna	344	ano	
BOD026	Vysoké učení technické Fakulta strojní	261	ano	
BOD115	Vysoké učení technické, Fakulta stavební	206	ano	
BOD116	Vysoké učení technické Areálová knih. 	55	ano	
CBD002	Zěmědělská fakulta JU ČB	36		
CHD001	ZČU Cheb, fakulta ekonomie	6		
HKA101	Sklářský ústav Hradec Králové	70	ano	
LID001	TU Liberec	141	ano	
OSA001	Moravskoslezská vědecká knihovna v Ostravě	66	ano	
OSD001	Ostravská univerzita	194	ano	
OSD002	Vysoká škola báňská – Technická univerzita Ostrava	302	ano	
PAC501	VÚOS Pardubice	172	ano	
PAD001	Univerzita Pardubice	474	ano	
PNA001	SVK Plzeňského kraje	10	ano	
PNB001	Ústav termodynamiky AV Plzeň	6		
PND003	ZČU Plzeň	165	ano	
ULD001	Pedagogická fakulta UJEP Ústí nad Labem	258	ano	
UOC001	VÚB Ústí nad Orlicí 	12	ano	
ZLD002	Univerzita Tomáše Bati ve Zlíně	102	ano	
	Celkový počet titulů	11000		

•	Služby systému VPK

Provoz VPK byl zahájen již rok a půl po zahájení projektu 1. června 2001. Služby knihoven zúčastněných v systému jsou poskytovány v jednotných časových lhůtách (obvyklá deklarovaná doba vyřízení požadavku je 48 - 72 hodin, skutečná je podstatně nižší) a za jednotnou cenu s výjimkou knihovny VŠCHT, která pracuje s jiným finančním režimem.
K 31.12. 2003 je v systému zapojeno 298 majitelů uživatelských kont, v tomto počtu je zahrnuto i 30 knihoven, které poskytují služby v rámci systému. Do VPK  již vstoupily i velké knihovny, např. Moravská zemská knihovna v Brně, Knihovna Akademie věd ČR či Národní lékařská knihovna. Poslední dvě jmenované knihovny také rozšířily počet knihoven poskytujících mezinárodní meziknihovní služby. Přistoupení dalších velkých knihoven je ve stavu příprav a lze předpokládat jejich spoluúčast v příštím roce (Národní knihovna ČR, Ústav zemědělských a potravinářských informací Praha).

K 31.12. 2003 bylo zrušeno13 kont. Jejich počet tvoří 4,4% z celkového počtu kont založených od zahájení služeb systému. Zrušena byla výhradně konta fyzických uživatelů systému VPK.
Virtuální polytechnická knihovna (tj. souborný katalog a popis služeb spolu s nabídkou příslušných dokumentů, formulářů a smluv) je uživatelům volně přístupná na webovské adrese http://www.vpk.cz/, služby však může využívat pouze majitel uživatelského konta, který uzavře smlouvu se Státní technickou knihovnou, která má v systému roli zatím jediného Servisního centra VPK. 

Služby poskytované majitelům uživatelských kont jsou objednávány www formulářem z uživatelského konta a hrazeny z finanční hotovosti složené na tomto kontě.

VPK poskytuje tyto základní služby: 

•	kopie dodávané elektronickou cestou z jakéhokoli titulu nalezeného v souborném katalogu VPK,
•	kopie dodávané elektronickou cestou z fondů spolupracujících knihoven, které nejsou součástí souborného katalogu VPK
•	reprografické kopie ze souborného katalogu i mimo něj 
•	kopie „current contents“ – kopie obsahu každého nově došlého čísla žádaného periodika (stále poskytuje pouze STK)
•	výpůjčky a kopie (xerokopie i elektronické kopie) ze zahraničních knihoven a institucí 

K 31.12. 2003 prošlo Servisním centrem VPK toto množství požadavků:
	došlé	vyřízené	
počet požadavků na služby VPK celkem	11 691	9 592	
•	z toho z fondu STK	8 057	7 095	
o	z toho elektronicky	5 963	5 038	
-	z toho pro zahraničí	105	101	
o	z toho xeroxem	174	137	
počet zhotovených elektronických souborů v STK	 	39 920	

Z tabulky vyplývá, že Servisní centrum VPK bylo v roce 2003 schopno okamžitě vyřídit 82% požadavků. Jedná se v podstatě o totožnou úspěšnost jako v roce 2002. Požadavek je zamítnut většinou z následujících důvodů: špatná bibliografická citace (tj. uživatel požaduje neexistující dokument), žádané číslo časopisu ještě do knihovny nedošlo či (u starších čísel) již v knihovně není, uživatel žádá o titul, který knihovna ve svém fondu nemá. Servisní centrum VPK se snaží dohledávat požadavky, které byly v prvním kole zamítnuty; uživatel se vyřízení „svého“ požadavku skoro vždy dočká - jen s menší časovou prodlevou. 
V jednotlivých měsících roku 2003 se počty došlých objednávek na služby VPK pohybovaly pravidelně v rozpětí mezi 800 a 1000 požadavků a to i během letních měsíců. Toto pravidelné využívání služeb VPK je dáno jednak jejich nezávislostí na (především v letních měsících omezených) otevíracích hodinách knihoven a také skladbou majitelů uživatelských kont, kdy hlavní roli rozhodně nehrají studenti vysokých škol (tak jako je tomu u uživatelů běžných výpůjčních služeb STK).

Následující tabulka ukazuje počty objednávek a průměrnou dobu jejich vyřízení jednotlivými knihovnami v období od 1.1. 2003 do 11.11. 2003: 

Sigla	Knihovna	Přiděleno	Vyřízeno	Průměr. doba vyřízení (hod.).	
ABA007 	KNAV	888	541	83:25:46	
ABA008	NLK	244	191	33:29:01	
ABA013 	STK	6 931	6 238	12:06:04	
ABB046 	Ústav pro hydrodynamiku AV	67	59	97:13:13	
ABD015 	ČVUT Elektrotechnická fakulta 	67	48	27:37:34	
ABD016 	ČVUT Strojní fakulta 	75	41	312:56:08	
ABD017 	ČVUT Stavební fakulta 	17	9	50:20:00	
ABD018 	ČVUT Fakulta jaderného a  fyzikálního inženýrství	71	55	82:46:44	
ABD025 	VŠCHT	121	87	10:47:38	
ABD066 	ČVUT Dopravní fakulta	15	7	16:19:16	
ABD101 	ČVUT Kloknerův ústav	7	4	75:38:25	
ABD159 	ČVUT Masarykův ústav vyšších studií	1	0		
BOA001 	Moravská zemská knihovna	119	73	22:41:59	
BOD009 	VUT, Ústřední knihovna	26	12	143:50:12	
BOD026 	VUT, Strojní fakulta	192	134	54:43:18	
BOD115 	VUT, Stavební fakulta	39	28	15:53:36	
HKA101 	Sklářský ústav Hradec Králové	12	6	29:01:30	
LID001 	Technická univerzita Liberec	34	30	16:05:22	
OSA001 	Moravskoslezská vědecká knihovna v Ostravě	50	30	31:05:56	
OSD002 	Vysoká škola báňská – Technická univerzita Ostrava	97	82	24:53:56	
PAD001 	Univerzita Pardubice	521	449	7:28:11	
PNA001 	SVK Plzeňského kraje	52	42	29:49:11	
PND003 	ZČU Plzeň	29	9	51:30:48	
ULD001 	Pedagogická fakulta UJEP Ústí nad Labem 	38	27	73:22:44	
ZLD002 	Univerzita Tomáše Bati ve Zlíně 	28	20	169:33:08	
Celkem		9 741	8 222	           21:42:39	

Virtuální polytechnická knihovna nabízí své služby uživatelům 24 hodin denně sedmkrát v týdnu, není vázána na otevírací hodiny knihoven. Je to jistě hlavní důvod, proč jsou služby systému VPK stále více využívány (narozdíl např. od klasických kopírovacích služeb).

Výpůjčky a kopie ze zahraničí, tj. mezinárodní meziknihovní služby (MMS)
Státní technická knihovna jako jedna ze šesti pověřených knihoven ČR zprostředkovává uživatelům výpůjčky a kopie dokumentů z oblasti techniky a aplikovaných přírodních a společenských věd v zahraničních knihovnách a institucích. Dotace z projektu byla zaměřena především na elektronickou komunikaci a využívání systému dodávání elektronických kopií ze systémů zahraničních knihoven, jako je německý systém SUBITO, Library TU Delft, ETH Zurich, British Library,  Library of Congress a dalších.  Vyřízení požadavků prostřednictvím těchto systémů lze dnes počítat na dny oproti dřívějším měsícům. 
Nárůst elektronicky vyřízených požadavků se každoročně zvyšuje díky zpřístupnění mezinárodní meziknihovní služby prostřednictvím VPK. Tuto službu poskytovala pouze Státní technická knihovna, na  začátku roku 2003, zároveň se svým vstupem do systému VPK, se přidala i Národní lékařská knihovna a Knihovna Akademie věd ČR. Uživatel tak získal velmi komfortní službu s možností objednávání dokumentů ze zahraničních knihoven v několika knihovnách v jednotném prostředí ze svého uživatelského konta.  

	2001	2002	2003	
Vyřízené požadavky na MMS prostřednictvím VPK	
1 119	
4 171	
6 120	

V systému VPK je služba poskytována od června 2001, postupně si většina uživatelů této služby uzavřela smlouvu a stala se majiteli uživatelského konta. STK upřednostňuje vyřizování objednávek v zahraničních knihovnách formou elektronické kopie dokumentu a její vystavení na kontě uživatele. Tato služba je převážně hrazena z finančních prostředků dotace projektu.
2.	Rozvoj technologie VPK

Na schůzce spoluřešitelů projektu LI200028 konané dne 23. 4. 2003 (zápis ze schůzky viz příl. č. 8) bylo schváleno rozšíření Virtuální polytechnické knihovny o časopisecký fond knihoven, které nejsou zaměřeny jen na oblast technických a aplikovaných přírodních věd. Do Souborného katalogu přibyly fondy Knihovny Akademie věd ČR (KNAV), Moravské zemské knihovny (MZK) a Národní lékařské knihovny (NLK) a zkratka VPK v sobě již spíše skrývá  Virtuální polytematickou knihovnu. 

Hlavní změny v systému VPK v roce 2003:
•	Rozšíření odkazů z SK VPK
Čtenáři se  po vyhledání určitého záznamu o titulu časopisu nabízí nejen objednávka ve VPK, ale odkaz na nabídku dalších služeb prostřednictvím SFX, přímý skok na záznam o titulu časopisu v Souborném katalogu časopisů Národní knihovny, v katalogu STK a vyhledání v katalogu STM (má-li titul přístupnou elektronickou verzi; samozřejmě s dodržením licenčních podmínek) 

•	Rozšíření retrospektivy odběrů titulů časopisů v Souborném katalogu před r. 1992
Jedná se především o ty tituly, které mají jednotlivé knihovny ve svých aktivních fondech a ze kterých jsou ochotny a kapacitně schopny poskytovat služby v rámci systému VPK.

•	Rozšíření  objednávek na mezinárodní meziknihovní služby (MMS)
V r. 2003 byla rozšířena nabídka knihoven u požadavků na MMS z chráněného konta uživatele. Tento požadavek je možno zadat pro STK, NLK a KNAV, to jsou knihovny,  které jsou pověřeny podle vyhlášky 80/2002 Sb. zajišťováním MMS (dalšími jsou: Národní knihovna, Moravská zemská knihovna a Vědecká knihovna v Olomouci). Tato možnost přináší uživatelům systému VPK nabídku žádosti o MMS u některé z těchto tří knihoven (STK, NLK, KNAV) a úhradu nákladů této služby je možné uskutečnit prostřednictvím konta uživatele VPK.  

•	Návrh na věcnou klasifikaci
Vzhledem k rozšíření tématického záběru SK VPK, se ukázalo jako nutné doplnit záznamy o titulech časopisů věcnou klasifikací. Od konce roku 2003 je možné pro každý záznam o titulu použít až tři vybraná hesla Polytematického strukturovaného hesláře (PSH) nebo Medical Subject Headings (MeSH) ze souboru 65 vybraných hesel (obdobně jako u elektronických zdrojů v Katalogu STM). 

•	Rozšíření o elektronické zdroje obsažené v katalogu STM
Pokud se záznam o titulu časopisu v SK VPK nalézá také v katalogu STM (elektronické zdroje nakoupené v rámci projektů programu LI) je současně uživateli nabídnuta možnost přejít přímo na elektronickou verzi hledaného titulu časopisu (opět za předpokladu dodržení licenčních podmínek). 

•	Generace OpenURL s lokací časopisů, vývoj modulárního EDD
V rámci řešení projektu LI01018 „Portál STM...“ byl v roce 2003 vyvíjen modulární systém elektronického dodávání dokumentů (EDD). Bylo vytvořeno (naprogramováno v jazyce Java s využitím databáze SQL) Servisní centrum EDD, které je funkčně stejné jako současné Servisní centrum VPK, ale je přenosné na různé programové platformy (Linux, Unix, Windows). SC EDD využívá generované OpenURL hledaného titulu časopisu včetně lokací. Jedná se vlastně o zobecnění funkcí SK VPK, SK EDD je schopen fungovat nezávisle na jednom Servisním centru systému a zajistit vzájemné předávání požadavků i plateb mezi (potenciálními) více Servisními centry.

3.	Elektronické informační zdroje 

V roce 2003 probíhalo na základě dojednaných licenčních smluv rutinní využívání přístupu k elektronickým verzím plných textů periodik vydavatelství Elsevier Science (služba ScienceDirect), Springer (služba SpringerLINK) a American Chemical Society.

Elsevier Science (ES)/ ScienceDirect (SD)
Podobně jako v předchozích letech proběhlo v souladu s uzavřenou licenční smlouvou na přelomu ledna a února 2003 rozdělení tzv. „transaction allowances (TA)“ – bonusu umožňujícího členům konsorcia omezené stažení plných textů z titulů, které nejsou předplaceny členy konsorcia. Výsledná tabulka obsahující i kontaktní osoby byla SD zaslána počátkem března 2003. Současně byly ve statistických tabulkách generovaných SD zjištěny nesrovnalosti ve stahování článků z konsorciem nepředplacených titulů – počty TA vykazované zejména v lednových a únorových statistikách nesouhlasily s počty vykazovanými jednotlivými členy konsorcia. Příčinou bylo chybné vykazování některých titulů nakladatelství Academic Press (dále AP, licenčně zajištěno v rámci řešení projektu LI01018), pohlceného Elsevierem, jako nepředplacených (a na stránkách SD chybně označených). Na tyto skutečnosti byl SD několikrát upozorněn a  problém se podařilo relativně uspokojivě vyřešit v dubnu 2003. Nicméně chybné údaje ve statistikách zůstaly. Problémy s čerpáním TA se protahovaly prakticky po celý rok 2003. Kvóty schválené pro jednotlivé členy nebyly na účtech nastaveny. Členové konsorcia neměli hodnověrný přehled o vyčerpaných TA a museli jejich čerpání sledovat jiným způsobem, ručně. Počty stažených TA navíc nesouhlasily s tištěnými generovanými fakturami. E-mailová korespondence i osobní konzultace v této záležitosti probíhaly prakticky až do konce října 2003, kdy se podařilo konečně nastavit na jednotlivé účty odpovídající čísla. Jako částečnou kompenzaci výše uvedených potíží, které byly způsobeny na straně SD, byly kvóty nastaveny od listopadu v plné výši. SD navíc připočetl ke kvótám roku 2003 i TA nedočerpané v roce 2002 (oproti ustanovením licenční smlouvy). Členové konsorcia mohli v posledních dvou měsících roku 2003 čerpat podstatně zvýšený počet TA.
Statistický server SD fungoval v průběhu roku 2003 (s výjimkou výše popsaných problémů) dobře, statistiky za jednotlivé měsíce byly průběžně aktualizovány (zhruba s 1,5 měsíční technologickou prodlevou). Ve statistikách však nebylo možno odděleně vykazovat využívání titulů ES a (bývalého) AP – tento náš požadavek ES nesplnil. Od září 2003 byly statistiky mírně pozměněny tak, aby byly  kompatibilní s požadavky COUNTER, (Statistiky využívání SD viz příl. č. 9). 
V průběhu roku 2003 se také vyskytly menší obtíže s přístupem do některých předplacených a nepředplacených titulů. Tyto problémy byly konzultovány a potvrzeny SD. Přesto je možné konstatovat, že služba jako celek fungovala spolehlivě.
Z iniciativy ES se uskutečnila v dubnu 2003 v STK schůzka zástupců ES a STK, na které ES prezentovala svou aktivitu „Community Involvement Programme“ (CIP), jehož smyslem je zlepšit spolupráci mezi ES a uživateli jeho služeb. Byly vytipovány české instituce, které by se mohly do tohoto programu zapojit.  S ohledem na plné vytížení jak ES tak STK při přípravě nové licenční smlouvy však k naplnění spolupráce v roce 2003 nedošlo 
Od května 2003 probíhala velmi intenzivní jednání mezi ES a STK ve věci nové licenční smlouvy. Otázky současné licenční smlouvy a jejího plnění tak částečně z kapacitních důvodů ustoupily do pozadí. Přesto se podařilo STK dojednat přístup do deseti tematických souborů Science Direct Backfiles v souhrnné hodnotě 157 037,88 EUR. Tento nákup byl konzultován s Asociací knihoven vysokých škol ČR a mohl se uskutečnit díky úsporám, které vznikly v čerpání jednotlivých položek dotací a vkladů do projektu LI200028 a LI01018 v  průběhu jejich řešení. Licenční smlouva k těmto archívům byla podepsána a přístup aktivován v listopadu 2003 (Licenční smlouva viz příl. č. 10a -10e) a dovoluje poskytování služeb ze všech titulů obsažených v zakoupených Backfiles elektronickou cestou prostřednictvím VPK. V průběhu listopadu byla také dořešena chyba v účtování elektronického přístupu k titulům ES, kdy ES omylem nezapočetl do celkové faktury na rok 2003 poplatek za tři členy konzorcia STK.
Využívání služby SD bylo i v roce 2003 na velmi vysoké úrovni. Statistické údaje za leden-prosinec 2003  vykazují další nárůst zájmu. V tomto období bylo navštíveno 998 337 stránek, provedeno 92 751 hledání a staženo 231 116 článků (tj. průměrně 19 259 měsíčně). Statistické údaje za stejné období roku 2002 vykazují 752 165 navštívených stránek, 85 653 hledání a 110 689 stažených článků. Počet stažených článků tedy vzrostl proti roku 2002 o více než 108%.
Základní informace o konsorciu SD jsou uvedeny na webovských stránkách INVIK STK na adrese http://www.stk.cz/info_elsevier.html. 

Springer/SpringerLINK 
Přístup do elektronických verzí plných textů nakladatelství Springer prostřednictvím dojednané celostátní multilicence probíhal v roce 2003 celkem bezproblémově. Počet účastníků konsorcia postupně rostl až na současných 88 knihoven, vysokých škol a vědeckých a výzkumných ústavů (v roce 2003 se do konsorcia přihlásilo dalších 5 účastníků).
Koncem června 2003 byla zpřístupněna nová podoba webovských stránek SpringerLink, menší potíže s přístupem byly řešeny okamžitě.
Ani do konce roku 2003 se nepodařilo SpringerLink zprovoznit slibovaný statistický server. Do STK jsou stále zasílány jen čtvrtletní statistické přehledy v podobě tabulek v MS Excel, vykazující pouze počty stažených článků za jednotlivé členy konsorcia, resp. z jednotlivých titulů SpringerLink. Na začátku listopadu 2003 sdělil Springer, že statistiky za 3. čtvrtletí 2003 budou zpožděny, ale budou údajně již kompatibilní s požadavky COUNTER. Kumulativní statistické údaje za období červenec – listopad 2003 obdržela STK až počátkem ledna 2004 (viz příl. č. 11). Za období leden – listopad 2003 stáhli členové konsorcia celkem 66 510 článků z celkem 466 titulů nabízených v současnosti touto službou. Za stejné období roku 2002 bylo staženo 149 750 článků, ale z nich odhadem 95 500 článků bylo staženo jednorázově sedmi členy konsorcia ve zjevném rozporu s licenční smlouvou. Tato situace byla s jednotlivými „provinilými“ institucemi individuálně řešena. Bez těchto výkyvů byl realistický počet stažených článků za období leden – listopad 2002  zhruba 54 250. Ze srovnání těchto čísel vychází meziroční nárůst využití služby SpringerLink přibližně o 22%. Do počtu stažených článků se však promítá i zvýšený počet členů konsorcia. Individuální statistické přehledy využívání služby SpringerLink spoluřešitelských institucí projektu LI200028 a některých dalších členů konsorcia LINK byly  během roku distribuovány e-mailem.
V průběhu roku 2003 nastaly menší potíže s přístupem několika členů konsorcia do plných textů SpringerLINK. Ve většině případů byly způsobeny souběhem konsorciální licenční smlouvy a individuálních požadavků těchto institucí. Potíže byly korespondenční cestou projednány se zástupci LINK a vzápětí odstraněny.
Informace o konsorciu Spriger/SpringerLINK jsou k dispozici na www stránkách STK  http://www.stk.cz/konsorcium_springer.html.

American Chemical Society (ACS) 
V roce 2002 došlo k rozšíření počtu členů konsorcia ACS na současných osm. Přístup fungoval až na drobné výpadky bezchybně. V současnosti je v souladu s licenční smlouvou umožněn stávajícím členům konsorcia přístup jak do ACS Web Edition, tak do ACS Archives.
Během první poloviny roku 2003 se STK snažila získat přístup ke statistikám využívání ACS. K jeho zpřístupnění nakonec došlo až v průběhu května 2003. I v průběhu roku 2003 reagovali zástupci ACS na oprávněné požadavky STK se zpožděním. Teprve v průběhu července 2003 se na statistickém serveru ACS objevily údaje o využívání služby zpětně za rok 2002. Statistiky ACS nejsou ICOLC/COUNTER kompatibilní, umožňují však sledování využití podle jednotlivých IP adres uživatele.

V současnosti jsou k dispozici statistické údaje o využívání služby za období leden 2002 – prosinec 2003 (viz příl. č. 12). Ve statistikách jsou zahrnuty i kumulativní údaje o využívání této služby ústavy Akademie věd ČR. Ta sice formálně není členem konsorcia utvořeného v rámci projektu, její odběry titulů ACS však umožnily vyjednat v roce 2002 příznivější cenové podmínky licence pro členy konsorcia.
Ve  výše uvedeném období   bylo prohlédnuto/staženo   celkem   224 977 plných textů článků z produkce ACS, z toho 49 281 článků pocházelo z ACS Archives. Ze 30 titulů elektronických časopisů ACS Web Edition tedy bylo prohlédnuto/staženo 175 696 plných textů článků. Navíc bylo prohlédnuto 6 041 dalších stránek resp. abstraktů článků (jejich poměr statistiky ACS nespecifikují). Vzhledem k úzkému tématickému záběru služby, malému počtu zpřístupněných titulů ACS a výši licenčního poplatku lze hodnotit využití této služby za sledované období jako velmi efektivní. 

V roce 2003 probíhalo na základě dojednaných licenčních smluv rutinní využívání přístupu k elektronickým verzím plných textů periodik vydavatelství Elsevier Science (služba ScienceDirect), Springer (služba SpringerLINK) a American Chemical Society.

Dosažení etapových cílů řešení projektu
Porovnáním úkolů, zadaných na rok 2003 v návrhu projektu a následně schválených jeho přijetím Radou programu, se zhodnocením výsledků a plněním cílů projektu vytčenými na rok 2003, lze konstatovat, že zadané úkoly byly splněny. 

Shrnutí výsledků za celé období řešení projektu

Projekt „Multifunkční centrum Virtuální polytechnické knihovny jako zdroj informací pro oblast technických a aplikovaných přírodních věd“ předložila Státní technická knihovna v listopadu 1999 do výběrového řízení programu „Informační zdroje pro výzkum a vývoj“ (LI). 

Cíle projektu, jehož řešení bylo rozvrženo na léta 2000 –2003:

•	vytvořit věcné, organizační, personální a technologické podmínky pro koordinované a ekonomicky i uživatelsky účelné získávání informačních zdrojů  typu periodik v elektronické i tištěné formě klíčových z hlediska VaV
•	a na jejich základě a s využitím meziknihovních služeb národních i mezinárodních zajistit přístup uživatelů k primárním informačním zdrojům v prostředí a technologiemi virtuální polytechnické knihovny (VPK).

Postup a metody řešení projektu LI200028 spočívají v souladu s návrhem schváleného projektu ve:

1.	Zpracování organizačních dokumentů VPK, včetně zajištění koordinovaného budování fondu periodik.

2.	Zprovoznění multifunkčního centra VPK v STK a ostatních spolupracujících institucích, spočívající v poskytování služeb a ve vedení a správě souborného katalogu, uživatelských kont, příslušných technologií (SW souborného katalogu, aplikace technologie INVIK, SW pro komunikaci digitalizačních pracovišť, SW pro kontrolu přístupu registrovaných virtuálních uživatelů k licencovaným elektronickým zdrojům) a vedení komplexního účetnictví celého systému.

3.	Zajištění konsorciálního přístupu k elektronickým informačním zdrojům prostřednictvím sjednaných multilicencí s vydavatelstvími Elsevier Science (služba Science Direct), Springer Verlag (služba SpringerLINK) a s American Chemical Society.

Ad 1.
Základní organizační dokumenty VPK: „Knihovní řád VPK“, „Ceník služeb VPK“ a „Provozní řád VPK“ byly vytvořeny v roce zahájení provozu Virtuální polytechnické knihovny (2001) a jsou přístupné z adresy: http://www.vpk.cz/.Tyto dokumenty určují charakteristiky systému jak z hlediska uživatele služeb, tak z hlediska knihoven služby poskytujících. Dále byly ve spolupráci s právními poradci připraveny dvě verze smlouvy, kterou uzavírají koncoví uživatelé se Servisním centrem VPK: „Smlouva o užívání adresáře, tzv. uživatelského konta, na zabezpečeném serveru STK a o využívání služeb kooperačního systému Virtuální polytechnické knihovny“ – pro jednotlivce i pro kolektivní uživatele VPK, kterými mohou být pouze knihovny, školská zařízení nebo archivy. 

Knihovní řád VPK je přílohou „Smlouvy o užívání adresáře, tzv. uživatelského konta, na zabezpečeném serveru STK a o  využívání  služeb kooperačního  systému  VPK", kterou  uzavírá  uživatel s VPK.  STK jako  Servisní  centrum  VPK 
(SC VPK) zajišťuje provoz technologií VPK, vedení uživatelských kont na zabezpečeném serveru (včetně uzavírání smluv s uživateli VPK) a vedení účetnictví. Záznam o uživateli vede SC VPK v databázi uživatelů do doby, dokud uživatel neukončí smluvní vztah s VPK a nevyrovná své závazky vůči VPK. Databáze uživatelů slouží k identifikaci uživatelů služeb – majitelů uživatelských kont. Databázi uživatelů spravuje STK v souladu se zákonem č. 101/2000 Sb. o ochraně osobních údajů. STK garantuje, že osobní údaje uživatele nezpracovává k jiným účelům a v souladu s § 13 zákona č. 101/2000 Sb. chrání tyto údaje před neoprávněným či nahodilým přístupem, zneužitím a jiným neoprávněným využitím.

Služby systému jsou poskytovány v souladu se zákonem č. 121/2000 Sb., o právu autorském, o právech souvisejících s právem autorským a o změně některých zákonů (autorský zákon). V souladu s §§ 30, 90 a 91 tohoto zákona se uživatel zavazuje zhotovit z elektronické mezitímní podoby (= prozatímní elektronický soubor pouze umožňující dálkový přenos) zaslaného dokumentu jednu tiskovou (papírovou) rozmnoženinu, popř. jednu náhradní tiskovou (papírovou) rozmnoženinu, pokud předchozí bude pro vadné vytištění nepoužitelná, a po vytištění vymazat (zničit) uvedenou elektronickou podobu zaslaného dokumentu, resp. všechny elektronické soubory ji obsahující. Uživatel je srozuměn s tím, že k jeho osobní potřebě může sloužit jen tisková (papírová) rozmnoženina, nikoliv elektronická podoba zaslaného dokumentu, která byla použita pouze pro usnadnění a urychlení komunikace uživatele s původní předlohou a jakékoliv jiné její použití je hrubým porušením této smlouvy i autorského práva. Uživatel je po zpřístupnění rozmnoženiny povinen z této elektronické mezitímní podoby zaslaného dokumentu zhotovit tiskovou (papírovou) rozmnoženinu nejdéle do 1 týdne od jejího doručení. Uživatel nesmí dále kopírovat, upravovat či jinak modifikovat, překládat nebo jakkoliv šířit získané rozmnoženiny autorských děl nebo dat, s výjimkou případů, kdy je to výslovně povoleno příslušným zákonem. Uživatel nese výlučnou odpovědnost za porušení  autorského zákona či jiných právních předpisů. Tento postup byl mlčky akceptován kolektivním správcem autorských majetkových práv (DILIA) a v prosinci 2003 bylo zahájeno jednání o smluvní úpravě provozu VPK (a podobných služeb v ČR).

Provozní řád VPK definuje základní vztahy mezi účastnickými knihovnami systému a Servisním centrem VPK. Prvními  účastnickými knihovnami VPK byly knihovny, jejíchž fondy byly zcela nebo částečně zaměřeny na dokumenty z oblasti  technických a aplikovaných přírodních věd. Tato podmínka od poloviny roku 2002 již neplatí a účastnickou knihovnou VPK se může prakticky stát jakákoliv knihovna, která splní předepsané podmínky. Účastnická knihovna VPK je ve vztahu k Soubornému katalogu VPK jeho dodavatelem a uživatelem a ve vztahu k systému uživatelských kont a systému pro komunikaci digitalizačních pracovišť jejich uživatelem. Účastnická knihovna má k dispozici uživatelské konto se zvláštním režimem, tj. konto, na kterém probíhají finanční transakce nejen v rámci využívání služeb (jednorázové vklady na konto a úhrady objednaných služeb), ale současně v rámci poskytování služeb (příjmy za poskytnuté služby).

Koordinace tvorby fondů tištěných časopisů knihoven zúčastněných v systému VPK
Pro zajištění koordinovaného postupu při budování fondu časopisů knihoven zúčastněných v systému VPK byla v roce 2000 vytvořena pracovní skupina, resp. „akviziční komise“, jejímiž účastníky se stali zástupci řešitelského i spoluřešitelských pracovišť. Komise se v roce 2000 scházela čtvrtletně. Byly vytýčeny dva základní cíle koordinace nákupu časopisů:
•	zajištění kvalitních informačních zdrojů pro pokrytí potřeb uživatelů 

•	účelné vynakládání finančních prostředků (finanční prostředky ušetřené odstraněním duplicitních odběrů jsou vynaloženy na nákup vybraných nově vycházejících titulů časopisů)

Komise vypracovala a odzkoušela základní pravidla koordinace nákupu:

•	oznamovat plánovaný odběr titulů (účastnické knihovny uvádějí u svých dat v SK VPK plánovaný odběr titulů vždy na následující rok) 

•	hodnotit titul z hlediska potřebnosti (u každého titulu je uveden stupeň potřebnosti odběru konkrétního titulu v dané knihovně)

•	zajistit objektivnost  hodnocení potřebnosti titulu (v průběhu označování jednotlivých titulů stupni potřebnosti mají jednotlivé knihovny k dispozici pouze vlastní údaje, údaje ostatních knihoven jsou skryty, aby neovlivňovaly hodnocení potřebnosti vlastních titulů, po označení potřebnosti titulů všemi účastnickými knihovnami jsou tyto údaje zveřejněny všem účastnickým knihovnám)

•	snaha o vytvoření souboru odebíraných titulů bez neúčelných duplicit a s možností efektivního využití uspořených finančních prostředků na pořízení potřebných nově vycházejících titulů

Již z prvních jednání o koordinaci fondů bylo jasné, že naplňování cílů stanovených akviziční/koordinační komisí bude zdlouhavé. Byli to především uživatelé koordinujících se knihoven, kteří se nechtěli vzdát svého tradičního, tištěného titulu a donutili své knihovny na odběrech (a tedy také na duplicitách) trvat. Přesto se podařilo dosáhnout dohody na zrušení duplicit 18 titulů a za ušetřené prostředky získat 11 nových titulů. Rok 2001 akviziční komise završila svou práci nástinem metodického materiálu pro koordinaci odběru časopisů.

Rok 2002 přinesl zlepšení nástrojů pro správu Souborného katalogu VPK a od června roku 2002 mají spolupracující knihovny k dispozici zlepšený nástroj pro koordinaci nákupu časopisů do svých fondů. Po označení pravděpodobnosti nákupu titulů na příští rok všemi zúčastněnými knihovnami umožní správce SK VPK zobrazení všech těchto informací knihovnám navzájem. Jednotliví pověření pracovníci tak sami vidí, které tituly a s jakou pravděpodobností v následujícím roce pořídí pouze jejich instituce a kde je naopak překryv v odběrech s ostatními účastníky. Rozhoduje-li se knihovna na základě tohoto zjištění titul neobjednat, je povinna se s ostatními dohodnout (za pomoci správce SK VPK) na odběrech tak, aby nakonec titul ve VPK zcela nechyběl. Tento velmi operativní systém, který zúčastněným knihovnám poskytuje široké informace o akvizičním chování spoluúčastníků systému, nahradil činnost akviziční komise a představuje asi maximum, které lze v kooperaci různě financovaných a řízených knihoven, dosáhnout.

Ad 2. 
Systém Virtuální polytechnické knihovny 
Historie   poskytování   služeb  typu elektronického dodávání dokumentů (EDD) se  ve   Státní  technické  knihovně  datuje  již  od  roku  1997 (7. března, zahájení INVIKu). Dne 28. 3. 2000 byla Virtuální polytechnická knihovna vyhlášena deklarací zúčastněných knihoven, bylo vybráno logo VPK  a 1. 6. 2001 byla  zahájena činnost Virtuální polytechnické knihovny jako nástupce předchozích služeb  EDD STK s rozšířením na výběr časopisů sdružení účastnických knihoven tvořících VPK (z hlediska uživatele se VPK jeví jako jedna knihovna).

Základním cílem VPK je poskytovat rychlejší a kvalitnější informační a meziknihovní reprografické služby na základě virtuálního fondu a souborného katalogu, dostupné zejména v prostředí internetu, bez nutnosti fyzické návštěvy knihovny. K tomu jsou účastníky projektu vytvářeny věcné, organizační, personální a technologické podmínky s cílem optimálního využití stávajících finančních prostředků. Základním prostředím, ve kterém VPK pracuje, je internet.
Ústředním uzlem VPK je Servisní centrum , kterým se na základě dohody s ostatními knihovnami (institucemi), zúčastněnými v projektu, stala Státní technická knihovna.

Hlavními nástroji VPK jsou:

•	souborný katalog časopisů VPK 
•	systém pro správu uživatelských kont 
•	systém pro komunikaci digitalizačních pracovišť 
Souborný katalog VPK (SK VPK) byl koncipován jako veřejně přístupný automatizovaný knihovní katalog, který obsahuje záznamy odborných časopisů, tematicky zaměřených na techniku a aplikované přírodní vědy, uchovávaných ve fondech knihoven - účastníků VPK. Provozovatelem a správcem SK VPK je Státní technická knihovna. Současná podoba bibliografických záznamů v katalogu má minimální rozsah. Základem pro vybudování SK VPK se stala databáze STK, budovaná pro každoročně vydávaný „Seznam technických a přírodovědných časopisů objednaných do fondu STK, vybraných vysokoškolských knihoven a studijních a vědeckých knihoven na rok …“. Původní záznamy byly ještě rozšířeny (doplněny) o data, která po dohodě pro tento účel postoupila Národní knihovna ČR z CASLIN - Souborného katalogu časopisů ČR. 
V prvních měsících roku 2001 byly do SK VPK doplněny informace o účastnických knihovnách, jejich kontaktní údaje a údaje o rozsahu, druhu i termínech služeb (včetně konkrétních parametrů) poskytovaných v rámci služeb VPK. Každý titul (resp. záznam o titulu) v SK VPK obsahuje kromě bibliografických údajů také údaje o vlastnících požadovaného dokumentu včetně konkrétních parametrů služeb vztahujících se k danému titulu.
V roce 2002 byl dokončen software pro dálkovou správu dat v SK VPK (aby knihovny mohly lépe udržovat „své“ tituly) a v STK vytvořena funkce správce SK VPK (jako rozhodčího při dohadování mezi knihovnami).Tím se podařilo řešit problém otázky správy tohoto katalogu. Došlo k pročištění záznamů v katalogu, záznamy prošly kontrolami (např. kontrolou duplicit) a ke sjednocení názvových údajů v katalogu. Tvar záznamů v katalogu se ustálil na rozsahu: identifikační číslo v databázi VPK, název periodika, podnázev a série, ISSN, místo vydání, vydavatel, země vydání. Současně začaly zúčastněné knihovny pracovat na rozšíření retrospektivy odběrů u vybraných titulů do minulosti za rok 1992. 
V roce 2003 do systému VPK vstoupily Knihovny Akademie věd ČR (KNAV), Moravské zemské knihovny (MZK) a Národní lékařské knihovny (NLK) a rozšířily o záznamy o svých fondech SK VPK. Katalog již není zaměřen pouze na oblast technických a aplikovaných přírodních věd. Ostatní změny jsou popsány v části zprávy týkající se roku 2003.
SK VPK není nástrojem bibliografickým, ale uživatelským, s jasně a pragmaticky definovaným účelem: je to zdroj informací o titulech časopisů, ze kterých účastnická knihovna poskytuje služby VPK.

Následující graf znázorňuje rozložení počtů titulů jednotlivých ročníků vydání shromážděných v SK VPK:

Tento graf ukazuje rozložení počtů objednávek v letech 2002 - 2003 podle ročníků vydání časopisů:

Systém pro správu uživatelských kont a systém pro komunikaci digitalizačních pracovišť byly vyvinuty v roce 2000 jednak v STK a jednak některé části na zakázku. Rozvoj těchto systémů bude pokračovat v dalších letech v souladu s rozvojem systému VPK jako modulárního systému. 

Služby VPK
Jak již bylo v této zprávě zmíněno, základními službami, které systém VPK poskytuje jsou: kopie dodávané elektronickou cestou z jakéhokoli titulu nalezeného v Souborném katalogu VPK, kopie dodávané elektronickou cestou z fondů spolupracujících knihoven, které nejsou součástí souborného katalogu VPK, reprografické kopie ze souborného katalogu i mimo něj, kopie „current contents“ – kopie obsahu každého nově došlého čísla žádaného periodika a výpůjčky a kopie ( xerokopie i elektronické kopie) ze zahraničních knihoven a institucí. Základní uživatelské prvky systému, tj. Souborný katalog VPK, popis služeb spolu s nabídkou příslušných dokumentů, formulářů a smluv, jsou volně přístupné na  http://www.vpk.cz/. Služby může využívat pouze majitel uživatelského konta, který uzavře smlouvu s STK jako Servisním centrem VPK. Služby poskytované majitelům uživatelských kont jsou objednávány přímo z webovského prostředí formulářem z uživatelského konta a hrazeny z finanční hotovosti složené na uživatelském kontě. 

Systém VPK má za sebou více než dva roky rutinního provozu. Služby byly v prvním roce provozu VPK poskytovány z časopiseckých fondů 9 zakládajících knihoven (ČVUT Praha však má 8 knihoven, VUT Brno 4 knihovny, celkem tedy 19 knihoven). Kvalita nabízených služeb, systematická propagace formou inzertních letáků, pravidelných školení ve Školicím středisku Státní technické knihovny a informační činnost ve službách jednotlivých účastnických knihoven byla důvodem neustálého růstu počtu uživatelů systému VPK i počtu účastnických knihoven k současnému stavu 298 majitelů uživatelských kont. 

Dosavadní průběh fungování systému VPK podávají následující tabulky a grafy. Statisticky vykazovaná čísla se pohybují v časovém rozmezí 1.6. 2001 – 31.12. 2003:

Přehled o počtech uživatelských kont v jednotlivých letech provozu VPK:
	červen - prosinec 2001	2002	2003	
uživatelská konta VPK	151	209	298	
•	z toho knihoven poskytujících služby	19	29	30	
•	z toho ostatních právnických osob 	72	98	128	
•	z toho fyzických osob 	60	101	140	

Grafické vyjádření skladby uživatelských kont v systému VPK:

V průběhu provozu systému VPK stále narůstá i počet vyřízených požadavků na všechny typy poskytovaných služeb. Nejvíce jsou využívány služby ze Souborného katalogu VPK a služby mezinárodní meziknihovní služby (MMS).
Nárůst požadavků je celkem pravidelný, především jsou vyřizovány požadavky z fondu Státní technické knihovny, která má nejbohatší fond odborně zaměřených periodik a kvalitně vybudované pracoviště reprografických služeb s rychlou dobou vyřízení požadavků.

	červen - prosinec 2001	2002	2003	celkem	
vyřízené požadavky ve VPK	3 003	7 100	11 144	21 247	
•	z toho vyřízené požadavky v STK	2 532	6 166	9 097	17 795	

Následující tabulka a  graf nabízejí informativní přehled zhotovených elektronických souborů v STK (jedna strana předlohy = 1 elektronický soubor) vzhledem k vyřízeným požadavkům, kde lze konstatovat, že v průměru jeden požadavek  se pohybuje mezi 6 – 8 stranami předlohy (tomu odpovídá i služba EDD některých zahraničních knihoven, které zasílají vyřízené požadavky ve zkomprimovaných - zazipovaných souborech po 10 stranách předlohy).

	červen - prosinec 2001	2002	2003	celkem	
zhotovené elektronické soubory v STK	20 276	34 491	39 920	94 687	
celkový počet vyřízených požadavků na VPK v STK	2 532	6 166	9 097	17 795	

Mezinárodní meziknihovní služba
STK požádala v projektu o účelovou dotaci na posílení mezinárodní meziknihovní služby především z důvodů nemožnosti pokrýt požadavky uživatelů z dokumentů domácích knihoven na jedné straně a z neustále se zvyšujících nákladů na tyto služby na straně druhé. Tyto služby musely být před přidělením těchto prostředků z finančních (nikoliv z technických a technologických) důvodů omezovány na méně náročné, což v důsledku omezovalo přístup uživatelů k informačním zdrojům.  Posílení prostředků umožnilo STK zejména:

•	rozšířit stávající partnerské instituce
•	více využívat elektronických (internetových) forem služeb 
•	využívat další elektronické systémy knihoven pro zpřístupňování informačních pramenů (v roce 1999 byl využíván pouze německý JASON, který v roce 2002 své služby pro zahraniční instituce ukončil)

Služba MMS je uživateli nabízena ve chvíli, kdy požadovaný dokument není nalezen ve fondech časopisů jednotlivých účastnických knihoven VPK a ani jinde v ČR. Potom může uživatel VPK požádat o jeho zapůjčení nebo zaslání kopií prostřednictvím mezinárodních meziknihovních služeb STK (tuto službu poskytuje v systému STK, NLK, KNAV). STK požaduje u kolektivních uživatelů prověření požadavku v databázi Národní knihovny ČR KZP– Souborný katalog - zahraniční periodika, resp. SKK – Souborný katalog – knihy a také v databázích s celonárodní licencí (např. SpringerLINK). Požadavky podávají uživatelé prostřednictvím webovského formuláře ze svého uživatelského konta.
Objednávání dokumentů ze zahraničních knihoven a institucí se řídí platnými předpisy pro oblast mezinárodních meziknihovních služeb. 

Ad 3. 
Zajištění konsorciálního přístupu k elektronickým informačním zdrojům prostřednictvím sjednaných multilicencí s vydavatelstvími Elsevier Science (služba ScienceDirect), Springer (služba SpringerLINK) a s American Chemical Society.

Elsevier 
Služba Science Direct (SD) byla po celou dobu řešení projektu LI200028 klíčovým elektronickým zdrojem. Souhrnné statistické údaje za léta 2001 – 2003 vykazují trvale velmi vysoké využití jak deseti členy konsorcia vytvořeného v rámci projektu, tak satelitního konsorcia organizovaného firmou Suweco, které sice využívalo výhodných licenčních podmínek, ale přístup do SD financovalo z vlastních zdrojů, mimo dotaci projektu. 

Za období leden 2001 - prosinec 2003 celkem 51 institucí stáhlo úctyhodných 1,7 mil. článků, z toho konsorcium STK přes 456 tis. článků. Tato čísla dokládají hodnotu a význam této služby pro oblast VaV a vysokého školství. Je však třeba konstatovat, že přístup do SD byl také jedním z nejnákladnějších, celková částka za období 2001 – 2003 činila 11 386 600 Kč (z toho z dotace 9 164 677 Kč, vklady 2 221 923 Kč).

Dojednávání licenční smlouvy s ES v průběhu roku 2000 bylo velmi náročné. Bylo také potřeba koordinovat odběry tištěných titulů ES jednotlivými členy konsorcia, rozdělit mezi ně kvóty transaction allowances - TA, sledovat statistiky, řešit občasné potíže s přístupem, změnami odebíraných titulů apod. ES jako smluvní strana ustanovení licenční smlouvy až na nepodstatné výjimky dodržel. Jeho zástupci reagovali na požadavky STK profesionálním způsobem, i když někdy s mírným zpožděním. Občasné nedostatky na své straně kompenzoval ES poskytnutými bonusy – např. rozšíření přístupu k titulům v roce 2001 nebo navýšení počtu TA v roce 2003.
Poněkud problematickým se ukázalo sloučení nakladatelství ES a AP (Academic Press) na konci roku 2002. V následujícím roce se nepodařilo navzdory příslibu ze strany ES jednoznačně oddělit využívání a statistiky obou skupin titulů. Pomalá migrace titulů ES a AP a nepřesné nastavení statistik konsorcia přinesly na začátku roku 2003 značné potíže, které se však z větší části daří odstraňovat. Statistické přehledy, generované serverem SD pro jednotlivé členy konsorcia i kumulativně, lze celkově hodnotit jako vyčerpávající. V současnosti odpovídají i standardu ICOLC/COUNTER.

Službu ScienceDirect poskytovanou Elsevier Science lze považovat za špičkový produkt, který odpovídá světovým technologickým standardům. Stupeň jejího využití v rámci projektu LI200028 ukazuje, že jde o službu velmi využívanou a  pro komunitu VaV  nepostradatelnou.

Souhrnná statistika:
	Počet stažených článků v roce:	
	2001	2002	2003	Celkem	
Konsorcium LI200028	
114 232	
110 689	
231 116	
456 037	
Konsorcium Suweco	223 844	338 511	690 030	1 252 385	
Celkem	338 076	449 200	921 146	1 708 422	

Poznámka: údaje za všechny roky bez TA, údaje za rok 2003 včetně AP 

Springer 
Celonárodní licence pro přístup do plných textů nakladatelství Springer (SpringerLINK, do června 2003 Link Springer) byla ve srovnání např. se službou SD relativně bezproblémová. Dojednání licenční smlouvy v průběhu roku 2000 nebylo tak náročné zejména proto, že nebylo nutno složitě koordinovat odběry jednotlivých členů konsorcia – cena licence byl stanovena víceméně paušálně, bez ohledu na počet členů konsorcia a jejich faktické předplatné tištěných titulů. Navíc byla licenční smlouva dojednána až do roku 2004 včetně, za výhodných finančních podmínek.

Koordinaci konsorcia, tj. vedení členské agendy, přihlašování nových členů, ohlašování změn, komunikaci se zástupci SpringerLINK apod. – zajišťovala STK. Ve většině případů reagoval SpringerLINK rychle, teprve v roce 2003 (zřejmě vlivem organizačních změn uvnitř nakladatelství Springer) se v některých případech lhůty prodlužovaly. Přístup personálu SpringerLINK k vzniklým problémům byl nicméně přímý, méně formalizovaný a  tolerantní. V průběhu využívání SpringerLINK došlo k jednotlivým výjimečným případům atypicky vysokého využití některými členy konsorcia (v rámci měsíce). Ačkoliv tyto případy jasně překračovaly meze dané licenční smlouvou, obešly se po vyjasnění důvodů bez postihu.

Určitým zklamáním byly statistiky využívání služby. Ty zachycovaly po celou dobu řešení projektu pouze jediný parametr – počet stažených článků. Přes sliby ze strany SpringerLINK nedošlo dosud ke změně a  teprve v říjnu 2003 ohlásil Springer kompatibilitu svých statistik s požadavky COUNTER. I nadále však budou statistiky k dispozici pouze v podobě tabulkových přehledů (v MS Excel), zasílaných čtvrtletně s asi 40 denním zpožděním e-mailem.

V konsorciu Springer byly zastoupeny především ústavy Akademie věd ČR (více než 29%), dále vysoké školy (téměř 24%), nemocnice a lékařská zařízení (téměř 16%), samostatné knihovny (téměř 16%) a ostatní instituce z oblasti VaV (15%). Sortiment více než 460 titulů Springer je poměrně různorodý, největší podíl mají tituly z oblasti lékařství (přibližně třetina nabídky). Tomu odpovídá i počet stažených článků. Celkem 37 titulů z kolekce Springer  vykazuje nulové využití (čerpáno z údajů za rok 2002).

Služba SpringerLINK nabízí hodnotné tituly, které jsou pro některá vědecká odvětví nepostradatelná. Celonárodní licence sjednaná v rámci projektu STK získala stabilizovaný okruh zájemců, který se pravděpodobně již v budoucnosti nebude příliš rozšiřovat. Relativně bezproblémová služba se zřetelně nižším standardem poskytovaných služeb (statistiky) má však nepochybně své místo v sortimentu elektronických zdrojů.

Souhrnná statistika:
	Počet stažených článků v roce:	Počet členů konsorcia v roce:	
2001	138 850	71	
2002	160 964	83	
2003	66 510	88	
Celkem	366 324	88	

American Chemical Society
Malé konsorcium ACS, rozšířené v roce 2002 z původních čtyř (STK, VŠCHT, Univerzita Pardubice, VUT Brno) na osm členů (tj. STK, VŠCHT, Univerzita Pardubice, VUT Brno, Masarykova univerzita v Brně, SVI Přírodovědecké fakulty Univerzity Karlovy v Praze, Univerzita Hradec Králové, Univerzita Palackého v Olomouci), resp. devět s Akademií věd ČR, mělo „pomalý start“. Teprve koncem roku 2001 se podařilo podepsat licenční smlouvu. V následujícím období probíhala zdlouhavá jednání o rozšíření konsorcia, která trvala témě celý rok 2002.

Zejména v období 2001 a 2002 byl rozvoj konsorcia zpomalován váhavými odezvami ze strany pracovníků ACS. Služba samotná však fungovala relativně bezproblémově, občasné výpadky v  nastavení přístupu novým členům netrvaly dlouho.

Ačkoliv ACS sledovalo statistiky využívání od roku 2002, přístup k nim byl zprovozněn až v průběhu roku 2003. Statistiky poskytují pouze základní parametry využívání v členění tituly/IP adresa. Cenná je možnost využívat přístupu do archivu článků (ACS Archives), které se na celkovém využití služby podílejí téměř  22%.

Pro celkové hodnocení využívání platí to, co se vztahuje k roku 2003, tj. s ohledem na počet členů konsorcia, počet nabízených titulů a tematický záběr služby lze hodnotit využití jako efektivní. ACS poskytuje prostřednictvím svých titulů unikátní informace z oblasti chemie (to dokládají i zkušenosti ze zahraničních konsorcií, např. ve Švýcarsku). Konsorcium ACS je příkladem malého, oborově úzce zaměřeného (a přitom relativně levného) konsorcia, které velmi vhodně doplňuje velké průřezové zdroje typu Elsevier Science a Springer. 

Závěr
Virtuální polytechnická knihovna není produkt komerční firmy, byla vyvinuta v rámci řešení projektu LI200028. Je to plně funkční systém elektronického dodávání dokumentů se zkušenostmi z více než dvou let rutinního provozu. Jak dokládají tabulky a grafy uvedené v této zprávě, každý rok narůstá počet dodaných dokumentů i množství zapojených uživatelů, ať již fyzických nebo právnických osob. Právě neustálý nárůst zájmu o zapojení svých fondů a zřízení digitalizačního pracoviště (tj. zájem poskytovat v rámci systému i služby) ze strany knihoven předurčil budoucí rozvoj systému. V rámci řešení druhého projektu STK v programu LI (LI01018) byl vyvinut programový základ modulární verze systému VPK, který VPK umožní rozvoj i mimo oblast technických a aplikovaných přírodních věd.
Druhou základní oblastí řešení projektu byly sjednané licence na přístup k elektronickým verzím časopisů nakladatelství Elsevier Science, Springer Verlag a ACS. Základními charakteristikami využívání přístupů je neustálý nárůst počtu členů konsorcií i stahovaných článků.
Na základě těchto skutečností je možné prohlásit, že projekt LI200028 splnil v průběhu let svého řešení všechny stanovené cíle.

Tisková zpráva  (musí obsahovat dosažené cíle , resp. výsledky projektu): 
(max. 254 znaků)	
Prostřednictvím VPK již bylo poskytnuto cca 18 tisíc článků 283 majitelům uživatelských kont. Souborný katalog 	
nabízí cca 11 000 záznamů 41 knihoven. Byly sjednány licenční smlouvy na elektronické časopisy nakladatelství 	
Elsevier, Springer a ACS.	
More than 18,000 articles were supplied via VPL to 283 user account owners. Union catalogue offers about 11,000 	
records from 41 libraries. Licence agreements for access to electronic journals published by Elsevier, Springer and 	
ACS were negotiated.	

V Praze	dne: 23.1. 2004

						
	řešitel projektu
(podpis)		nositel projektu
(razítko a podpis statut .zást. nositele)